cselédlány
Jump to navigation
Jump to search
Hungarian
[edit]Etymology
[edit]cseléd (“servant”) + lány (“girl”)
Pronunciation
[edit]Noun
[edit]cselédlány (plural cselédlányok)
- maidservant, maid (a female servant)
Declension
[edit]Inflection (stem in -o-, back harmony) | ||
---|---|---|
singular | plural | |
nominative | cselédlány | cselédlányok |
accusative | cselédlányt | cselédlányokat |
dative | cselédlánynak | cselédlányoknak |
instrumental | cselédlánnyal | cselédlányokkal |
causal-final | cselédlányért | cselédlányokért |
translative | cselédlánnyá | cselédlányokká |
terminative | cselédlányig | cselédlányokig |
essive-formal | cselédlányként | cselédlányokként |
essive-modal | — | — |
inessive | cselédlányban | cselédlányokban |
superessive | cselédlányon | cselédlányokon |
adessive | cselédlánynál | cselédlányoknál |
illative | cselédlányba | cselédlányokba |
sublative | cselédlányra | cselédlányokra |
allative | cselédlányhoz | cselédlányokhoz |
elative | cselédlányból | cselédlányokból |
delative | cselédlányról | cselédlányokról |
ablative | cselédlánytól | cselédlányoktól |
non-attributive possessive - singular |
cselédlányé | cselédlányoké |
non-attributive possessive - plural |
cselédlányéi | cselédlányokéi |
Possessive forms of cselédlány | ||
---|---|---|
possessor | single possession | multiple possessions |
1st person sing. | cselédlányom | cselédlányaim |
2nd person sing. | cselédlányod | cselédlányaid |
3rd person sing. | cselédlánya | cselédlányai |
1st person plural | cselédlányunk | cselédlányaink |
2nd person plural | cselédlányotok | cselédlányaitok |
3rd person plural | cselédlányuk | cselédlányaik |
Further reading
[edit]- cselédlány in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (“The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language”, abbr.: ÉrtSz.). Budapest: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. Fifth ed., 1992: →ISBN
- cselédlány listed as an example at the entry cseléd- in Ittzés, Nóra (ed.). A magyar nyelv nagyszótára (‘A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language’). Budapest: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published A–ez as of 2024)